![](_uploads/imagesgallery/cigarete.gif) "לכל סיגריה שאדם מעשן יש השפעה על קיצור חייו" |
בארה"ב מתים מדי שנה כ- 500,000 איש מנזקי העישון. בישראל המספר עומד על כ- 10,000 איש בשנה, מתוכם 1,500 מעשנים פאסיביים. "המספר הבלתי נתפס הזה", אומר פרופ' פלטיאל וינר, מנהל המחלקה לפנימית א' ומומחה בתחום מחלות הריאה במרכז הרפואי הלל יפה, "הוא כמובן כמעט בלתי נתפס, במיוחד שמדובר לא רק בתוצאה של מי שמעשן בפועל, אלא גם של מי שנמצא בסביבת המעשן. למעשה, לכל סיגריה שהאדם מעשן ישנה השפעה על קיצור חייו. מי שמעשן קופסה אחת בכל יום בתקופה של למעלה מ- 20 שנה מקצר את חייו בממוצע בכ- 10 שנים".
לדברי פרופ' וינר גם עישון של 3 סיגריות ביום יוצר השפעה מזיקה למעשן ולסביבתו. הדבר נובע מכך שבעשן הסיגריה ישנם כ- 4000 חומרים שונים, מהם כ- 400 חומרים שהוכחו כמזיקים וכ- 200 חומרים קרצי ונגנים (חומרים גורמי סרטן). בשורה התחתונה, החומרים המזיקים הקיימים בעשן סיגריות גורמים להחלשה כללית של מערכת החיסון בגוף ובכך חושפים את המעשנים ואת סביבתם למחלות בתדירות גבוהה יותר וברמת חריפות גבוהה יותר.
יצירת מחלות כרוניות קשות
החומרים המזיקים שהוזכרו הם בעלי השפעות שונות על יצירתן של מחלות, שברובן המכריע הינן מחלות כרוניות, שעלולות להפוך לקשות ביותר ביניהן מחלת ה- COPD (מחלת ריאה חסימתית כרונית), שהיא בעצם ברונכיט כרונית, היוצרת קוצר נשימה הולך וגובר הנגרם כתוצאה מהרס יחידות פונקציונאליות של הריאה. כ- 15% מכלל המעשנים מפתחים COPD משמעותי במהלך חייהם שהולך ומחריף עם ההתבגרות. זוהי מחלה המופיעה לרוב אצל המעשנים בעשור החמישי לחייהם, אשר גורמת לזיהומים חוזרים בדרכי הנשימה ומביאה את החולים בה למצב של אשפוזים חוזרים בגלל החרפה במצב הנשימה, לצורך בשימוש חיצוני בחמצן ואף לכדי צורך בהשתלות ריאה.
מבחינת נתוני הבראה חשוב לציין כי משעה שחלה האדם ב- COPD, אין דרך להבריא ממנה לחלוטין. עם זאת, הפסקת העישון לחלוטין בולמת את הידרדרות החולה ומייצבת את מצבו.
בנוסף, נזקי העישון עלולים להביא לתחלואה ניכרת המתבטאת בסוגים של מחלות סרטן כגון סרטן הריאה (המופיע באופן כמעט בלעדי אצל מעשנים), אך גם לסוגי סרטן כגון סרטן המעי הגס, סרטן הפה והלוע, סרטן שלפוחית השתן, סרטן הוושט וסרטן הכליה. חשוב להדגיש כי כל סוג סרטן אחר מושפע משמעותית מהיותו של האדם מעשן, וכי סוגי סרטן כגון סרטן האשכים, סרטן הרחם ועוד מושפעים משמעותית מגורם העישון ושכיחים יותר אצל מעשנים.
לעישון ישנה כמובן גם השפעה על שכיחות גבוהה בהופעתן של מחלות לב (פי 2 יותר מאשר אצל אלו שאינם מעשנים), אפשרות ללקות בשבץ מוחי והשפעה על תחום הפריון והפוריות.
הוכח כי קיים קשר בין ארעיותם הגבוהה של הפלות לבין עישון וכן לבעיות פוריות אצל נשים וגברים כאחת.
"העישון גם משפיע על ההאצה של תהליכים טרשתיים", מסביר פרופ' וינר, "כלומר יוצר מצב של אספקת דם פחותה לאיברים השונים בגוף וגורם להידרדרות בתפקודם ובעצם מאיץ תהליכי הזדקנות בגוף המעשן". הדבר מתבטא גם בירידה משמעותית בכל הקשור לאינטליגנציה וזיכרון וגם בהופעת קמטוטים רבים בפני האדם המעשן, המשפיעה על חיצוניותו במידה ניכרת. לאלו מצטרפים גם תופעות של עור צהוב באזור הפנים, הידיים והציפורניים.
בישראל מתים כ-1,500 איש בשנה מעישון פאסיבי
לנזקי העישון, מוסיף פרופ' וינר גם את נושא העישון הפאסיבי. מה שנקרא בפי כול – עישון פאסיבי ועישון של סיגריות לייט. במחקרים שונים, כמו גם במסעות הפרסום כנגד העישון ונזקיו של השנים האחרונות, הובהר למעשנים מעל לכל ספק כי הנזק שנעשה בעת העישון הוא כפול – למעשן ולסביבתו. יתרה מזאת, הוכח כי ריכוז החומרים המזיקים ששואף המעשן הפאסיבי לעומת המעשן הפעיל (השואף את הרעלים דרך הפילטר) הוא גבוה במספרים משמעותיים מכיוון שהמעשן הפאסיבי אינו עושה שימוש בפילטר הקיים באופן רגיל בסיגריה. בחלקם, ריכוזם של החומרים המזיקים שבעשן הסיגריה גבוה לעיתים עד פי 16 ו-30 מאשר ריכוזם בעשן הישיר אותו שואף המעשן הפעיל. פרופ' וינר מציין כי קרוב לודאי שכ- 1,500 איש מתים מדי שנה מנזקי העישון הפאסיבי במדינת ישראל.
את הסיגריות "לייט" מגדיר פרופ' וינר כ"בלוף" של חברות הסיגריות. "מדובר בסיגריות שאין בהם הקטנה של החומרים המזיקים, אלא בהקטנה של כמות הניקוטין שהוא החומר הממכר בטבק. בדרך כלל, מעשנים שמעשנים סיגריות "לייט" יעשנו יותר על מנת לקבל את אותה הכמות של החומר הממכר (הניקוטין). כלומר, "יקבלו" בדיוק אות אותו הנזק שהיה תוצאה של סיגריה שאינה לייט".
פרופ' וינר חוזר ומציין כי הפסקת העישון תורמת משמעותית להקלה בכל התופעות שצוינו לעיל, כמו גם במחלות כרוניות שנוצרות כתוצאה מעישון, ובעיקר, תורמת לשיפור איכות חייו של החולה וסביבתו.
למחלקה פנימית א'»